![Urmas Reinsalu](http://f9.pmo.ee/-0mTNiFeGQIgKX4nPyF7lXC_iNw=/1442x0/filters:focal(1938x323:2736x1449):format(webp)/nginx/o/2024/06/17/16159422t1h7b00.jpg)
Isamaa kasvatas ka viimasel nädalal oma toetusnäitajat, mis liigub rekordkõrgusel, samal ajal langes vahepealne reitingutabeli liider Eesti Konservtaiivne Rahvaerakond (EKRE) viiendale kohale.
Isamaa kasvatas ka viimasel nädalal oma toetusnäitajat, mis liigub rekordkõrgusel, samal ajal langes vahepealne reitingutabeli liider Eesti Konservtaiivne Rahvaerakond (EKRE) viiendale kohale.
Ühiskonnauuringute instituudi ja uuringufirma Norstat Eesti iganädalase küsitluse viimaste tulemuste põhjal toetab Isamaad 31 protsenti, Reformierakonda 16,6 protsenti ja Sotsiaaldemokraatlikku Erakonda (SDE) 16,5 protsenti valimisõiguslikest kodanikest.
Liidrikohal oleva Isamaa toetus on alates mai lõpust tõusnud 3,9 protsendipunkti võrra ning on kõrgeimal tasemel alates 2019. aasta algusest, samas on viimaste tulemuste põhjal tõus peatumas.
Teisel kohal oleva Reformierakonna langus on praegu peatunud ning vahe Isamaaga on 14,5 protsendipunkti. Reformierakonnaga praktiliselt võrdsel tasemel olevate sotside toetus on viimase viie nädalaga tõusnud 2,3 protsendipunkti võrra.
Esikolmikule järgnevad Keskerakond 12,7 protsendiga, EKRE 11,8 protsendiga, Parempoolsed 5,1 protsendi ning Eesti 200, kelle toetus on 3,2 protsenti. Keskerakond on viimastel nädalatel oma positsiooni mõnevõrra parandanud ning möödus reitingutabelis langustrendis olevast EKREst. EKRE toetus on madalaimal tasemel alates 2019. aasta algusest, kui Norstat erakondliku eelistuse küsitlustega alustas.
Koalitsioonierakondi toetab kokku 36,3 protsenti ning opositsioonierakondi 55,5 protsenti vastajatest.
Tartu Ülikooli Johan Skytte poliitikauuringute instituudi kaasprofessor Martin Mölder ütles, et võit Euroopa Parlamendi valimistel tõi Isamaale kolm-neli protsendipunkti toetuslisa.
«Teisel kohal oleva Reformierakonna nelja nädala keskmine toetus püsib 16 protsendi kandis, kuid samas on nädalastes tulemustes nende puhul märgata olulist tõusu. Viimase nädala reiting eraldivõetuna on oravatel 19,4 protsenti, mis võib peegeldada valijate reaktsiooni sellele, et üldiselt väga ebapopulaarne Kaja Kallas oli küsitluse toimumise ajal andmas oma peaministritooli üle Kristen Michalile,» ütles Mölder.
Reformierakonna on kinni püüdnud aeglaselt kasvava toetusega sotsiaaldemokraadid. «Kui selle aasta alguses toimunud üles-alla jõnks välja arvata, siis on nende toetus aeglaselt, kuid järjepidevalt kasvanud 2022. aasta lõpust alates. Kuigi sotside ja Reformierakonna toetus on hetkel sisuliselt võrdne, tundub siiski ebatõenäoline, et SDE lähiajal oravad seljatab. Võiks arvata, et uue valitsuse loomine annab vähemalt lühiajaliselt toetuslisa just Reformierakonnale ning seega liiguvad oravad ilmselt uuesti sotsidel natuke eest ära,» prognoosib Mölder.
EKRE toetus jätkab langemist ning praegu on nende nelja nädala koondtoetus jõudnud 11,8 protsendi tasemele. Samal tasemel on ka nende kaks viimast nädalast tulemust. Seega võib tema sõnul oletada, et selle taseme lähedale nad ka lähiajal jäävad. Ühtlasi on neist möödunud mõnevõrra oma positsioone parandanud Keskerakond.
«Toetustabeli alumises otsas on praeguseks selge, et Parempoolsed ei suuda oma Euroopa Parlamendi valimisteks kogutud lisatoetust hoida. Nende nelja nädala keskmine on kukkunud peaaegu täpselt valimiskünnise piirile ning on väga tõenäoline, et järgmisel nädalal näeme uuesti olukorda, kus Parempoolsete toetus jätaks nad riigikogu ukse taha. Seal ootab neid ees Eesti 200, kelle reiting on jäänud püsima umbes 3 protsendi tasemele ning ei ole näha, et see sealt lähiajal kuhugi liiguks,» lisas Mölder.