![Peaminister Kaja Kallas.](http://f9.pmo.ee/ttrBjTFlgMICatQtY4B6rYoOL7M=/1442x0/filters:focal(1384x16:3869x2353):format(webp)/nginx/o/2024/07/04/16199479t1h5e1e.jpg)
Esmaspäeval ametist tagasi astuv peaminister Kaja Kallas märkis «Vikerhommikus», et tema ja valitsus on saanud vaatamata rasketele aegadele väga hästi hakkama.
Esmaspäeval ametist tagasi astuv peaminister Kaja Kallas märkis «Vikerhommikus», et tema ja valitsus on saanud vaatamata rasketele aegadele väga hästi hakkama.
Kell 8.30 algab valitsuse erakorraline istung ja kell 9 on Kaja Kallas juba Kadriorus president Alar Karise juures ja annab seal üle tagasiastumispalve.
«Iga asi saab ükskord läbi. Peaminister astub tagasi valitsuse istungil ja sellega koos kogu valitsus astub tagasi. Nii on seaduses ette nähtud. Pärast seda tuleb presidendi juurde minna ja teha need vajalikud toimingud ära,» selgitas ta.
Samas peab Kallas siiski peaministri kohustusi täitma, kuni astub ametisse uus peaminister ja valitsus. «Nii on. Veel sel nädalal on terve rida asju. Näiteks neljapäeval on Londonis Euroopa poliitilise ühenduse koosolek, kus ma Eestit esindan. Selleks ajaks uus valitsus veel koos ei ole. Loodetavasti see üsna ruttu kokku saab ja siis mina olen vaba,» ütles Kallas.
Kallase sõnul on tema peaministriks olek sattunud väga rasketele aegadele. «On olnud väga raske aeg. Ma alustasin siis, kui Covidi kriis oli väga tipus ja ma olen vist ainuke peaminister, kes otse valitsuse vande andmiselt on läinud valitsuse istungile ja tegema kohe otsuseid. Sellist armuandmisaega, et ela sisse, seda absoluutselt ei olnud. Ja need otsused, mis tol ajal tuli teha, olid rasked. Hoida seda tasakaalu ühelt poolt ühiskonna lahti hoidmise ja teiselt poolt haiguse leviku vältimise vahel ja see oli väga raske ülesanne,» meenutas Kallas.
«Tagasivaates võib öelda, et me oleme hästi hakkama saanud. Kui vaadata neid WHO ülevaateid – me hoidsime ühiskonda pigem ikkagi lahti ja meie surnute arv oli pigem väike või olime pigem selles otsas. Me saime ikkagi hästi hakkama. Lisaks majanduskasv oli meil tol hetkel tänu sellele, et meie ühiskond oli lahti võrreldes teistega. Üle seitsme protsendi või ligi kaheksa protsenti oli meie majanduskasv. Samas meie naabritel – Läti, Leedu, Soome ja Rootsi – oli see kahe ja nelja protsendi vahel. Seda muidugi valitsuse arvele ei kirjutata. Kui läheb halvasti, siis see kirjutatakse. Covidi ajal tekkis kohe energiakriis, sealt edasi juba sõda, majanduslangus. On olnud palju raskeid aegu,» nentis ta.
«Mul on hea meel selle üle, et nende kriiside kõrval oleme saanud Eestit väga palju edasi arendada, väga palju olulisi otsuseid teha, mida varem ei ole tehtud – eestikeelsele haridusele üleminek. 30 aastat ei ole seda otsust tehtud ja meie selle otsuse tegime ja eraldasime sinna ka kõvasti raha, et see saaks reaalses elus toimida. Loomulikult on seal palju veel teha ja ma loodan, et see kõik läheb sujuvalt. Samuti samme meie riigikaitse tugevdamiseks – õhukaitse soetamist –, kõike seda ja selle juures tõmmanud riigiaparaati korralikult koomale. Neid otsuseid on olnud jah palju,» rääkis ta.
Kallas tõdes, et tema valitsusajal oli ka asju, mida ta kahetseb. «Asju, mida ma kahetsen, on kindlasti, aga praegu ei ole veel õige hetk neid välja öelda. Aga kunagi, kui ma kirjutan oma raamatu, siis seal toon kõik need välja. Praegu kõik teised ikka toovad neid negatiivseid asju välja,» ütles ta.