Tööjõuvajaduse baromeetrit koostavad töötukassa eksperdid koos kohalike tööandjatega, kaasa löövad maakondlikud arenduskeskused, kutse- ja kõrgkoolid ning töövahendusportaalid. Uuringus on ametid jagatud viide kategooriasse – väga suur puudujääk, suur puudujääk, tööturu tasakaal, ülejääk ja väga suur tööjõu ülejääk.
Andmeid kogutakse kogu Eestist, lisaks iga maakonna kohta, nii saab teada, milline on samas ametis töö leidmise võimalus eri piirkondades. Esimene uuring valmis juba kaheksa aastat tagasi ning selle aja jooksul on tööturul, majanduses ja maailmas toimunud pöördelisi sündmusi. Nii oli koroona ajal tööturul üle kokkasid, keda enne seda tikutulega taga otsiti.
Nüüd on valminud suvine tööjõuvajaduse prognoos. Viimaste aastatega võrreldes on näha, et pikaleveninud majanduskriis on ka tööturule oma jälje jätnud ja tööturul on praegu jämedam ots tööandjate käes.
Värskest uuringust selgub, et väga suur puudujääk on kahe valdkonna töötajatest – haridus ja meditsiin. Puudu on logopeedidest, eriarstidest, psühholoogidest, eripedagoogidest. Kiireid lahendusi on siin raske pakkuda, sest neid ameteid õpitakse kaua.
Kui vaadata järgmist kategooriat – tööjõu puudujääk, siis siin on aastaga olukord muutunud ja ametite hulk, kus tööjõudu on raske leida, on vähenenud. Paljud aasta eest puudujäägis olnud ametid on liikunud tasakaalukategooriasse. Põhjus peitub jahenenud majanduses, eelkõige on raskused tabanud tööstust ja ehitust. Paljudesse ametitesse, kuhu oli aastaid raske inimesi leida, on nüüd rohkem töölesoovijaid, mitmed ehituse ja tootmisega seotud erialad on seega liikunud tasakaalu poole.