![Eesti kaitsevägi Euroopa Liidu mereväe sõjalisel operatsioonil Aspides. Foto loo juures on illustreeriv.](http://f9.pmo.ee/ZJLcvAh2RStNnT-i7LRIQhCAyPI=/1442x0/filters:focal(295x45:837x525):format(webp)/nginx/o/2024/06/13/16148172t1hccc9.jpg)
Alates homsest on Eesti kaitsevägi esindatud Euroopa Liidu mereväe sõjalisel operatsioonil Aspides, mille eesmärk on kaitsta tsiviillaevandust Punasel mere
Alates homsest on Eesti kaitsevägi esindatud Euroopa Liidu mereväe sõjalisel operatsioonil Aspides, mille eesmärk on kaitsta tsiviillaevandust Punasel mere
Möödunud aasta lõpust on merejulgeoleku olukord Punasel merel, Adeni lahes, India ookeanis ja laheriikide äärsetel merealadel märkimisväärselt halvenenud Houthi mässuliste rünnakute tõttu piirkonnas sõitvatele laevadele.
Mereturvalisuse halvenemine Punasel merel on häirinud rahvusvahelise laevanduse ja piirkonna geopoliitilist olukorda, mis mõjutab negatiivselt nii Euroopa Liitu kui laiemat rahvusvahelist üldsust.
Meresõidu turvalisuse ja navigeerimisvabaduse taastamiseks alustas Euroopa Liit 19. veebruaril 2024. aastal operatsiooni The European Union´s Naval Force (EUNAVFOR) Operation Aspides EU, mille juhtriik on Kreeka. Operatsiooniala hõlmab Punast merd Pärsia laheni ning osa India ookeani loodeosast.
Eesti panustab operatsioonile alates selle aasta juunist ühe kaitseväelasega, nelja kuu pikkuste rotatsioonide kaupa. Operatsioon kestab esialgsete plaanide järgi kuni 2025. aasta kevadeni. Vajadusel on võimalik Eesti kaitseväe panust kasvatada, mis sõltub eelseisvatest arengutest ja liitlaste vajadusest täiendava toetuse järele.
Operatsiooni mandaat hõlmab piirkonnas sõitvate laevade kaitsmist rünnakute eest, laevade eskortimist kogu operatsiooni alal ja piirkonna merealase olukorrateadlikkuse tõstmist. Kogu tegevus operatsioonialal on rangelt kaitsva iseloomuga.
Eesti osalemise eesmärk on osaleda Euroopa Liidu ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika elluviimisel ning arendada koostööd strateegiliste Euroopa Liidu ja Põhja-Atlandi Lepingu Organisatsiooni (NATO) lõunatiiva liitlastega, võimaldades sealjuures Eesti kaitseväelastele osalemist mereväe operatsioonis erialase sõjalise kogemuse saamiseks rahvusvahelises keskkonnas koos liitlasüksustega.
Operatsioonialal tegutsevad liitlasväed kasutavad nii mereväe aluseid kui õhuvahendeid. Lisaks Kreekale annavad oma panuse operatsioonil nii oma mereväe aluste kui muude osistega erinevad Euroopa riigid, sealhulgas Holland, Prantsusmaa, Itaalia, Saksamaa ja teised.
Eesti kaitseväelaste osalemine rahvusvahelistel sõjalistel operatsioonidel annab meie kaitseväelastele olulisi teadmisi ja kogemusi koos võimalustega end operatsioonialases keskkonnas proovile panna, suurendades kaitseväe professionaalsust ning tugevdades sidemeid ja koostööd liitlastega.
Eesti kaitseväelased on osalenud välisoperatsioonidel juba 30 aastat.