![Urmas Reinsalu](http://f7.pmo.ee/jd1Y9FWxk_t2-XtOnWCVPzMEbuk=/1442x0/filters:format(webp)/nginx/o/2024/06/12/16145585t1h2ace.jpg)
Isamaa esimehe Urmas Reinsalu silmis viitab kaitseministeeriumi kantsleri Kusti Salmi ametist lahkumine protestile valitsuse otsuste vastu.
Isamaa esimehe Urmas Reinsalu silmis viitab kaitseministeeriumi kantsleri Kusti Salmi ametist lahkumine protestile valitsuse otsuste vastu.
Reinsalu kirjutas ühismeedias, et Salmi lahkumine asetab kaitseväe juhataja kindral Martin Heremi lahkumise uude valgusesse.
«See protest ei tulnud tühjalt kohalt. Valitsuse tegevusetus ja otsus plaanitavaid kaitsekulusid vähendada on täiendav Eesti julgeolekurisk, mille maandamisega tuleb tegeleda,» ütles ta.
Poliitiku sõnul lükkas valitsus möödunud suvel tagasi kaitseväe juhataja ettepanekud kaitsevõime kriitiliseks arendamiseks, kus enim on vaja laskemoona.
«Me ei täida isegi NATO nõudeid, mis on meie vägedele vajalikud liitlaste kaitseplaani alusel Eesti kaitsmiseks. Aasta on raisatud ja selle kriitilise otsuse lahendamiseks pole midagi tehtud,» lausus Reinsalu.
«Veelgi enam: kaitseminister Pevkur tõmbas paar nädalat tagasi oma allkirjaga riigikaitse arengukavas kinnitatust veel ligi nelisada miljonit eurot maha uue kaitseministeeriumi arengukavaga.»
Poliitiku hinnangul liigub Eesti oodatust hoopis teises suunas ning vähendab riigikaitse plaane. «See on meie julgeolekule väga ohtlik olukord. Seda ilmestab Kusti Salmi tavatu avameelsus lahkumise põhjuste kohta.»
Reinsalu nentis, et saatis eelmisel nädalal peaminister Kaja Kallasele kirja, et uurida kaitsekulude vähendamise kohta. «Valitsus sellele ilmsesti vastata ei julenud, sest see tagastati sisuliselt vastamata tehnilise õigustusega, et peaministrilt ei tohi ma nii aru pärida. Aga miks ei tohi?»
Ta lisas, et valitsus peaks kaitsekulude vähendamisest loobuma. «Teiseks, vajalik on selgelt poliitilisel juhtkonnal aru anda, miks kriitiliste otsustega on aasta venitatud, mitte hämada. Kolmandaks, tuleb langetada otsused täiendava moonavaru soetamise kohta ja katta need vahendid vajadusel riigikaitselaenuga. Tegemist on ühekordse, mitte püsikuluga,» lausus Reinsalu.
«Tuletan meelde, et eelmise aasta eelarve täitmine oli 2,2 miljardit väiksem plaanitust.»