![](http://f11.pmo.ee/I-7G6dr6nNxa-lC_Bs8CiTbMUP8=/1442x0/filters:focal(1846x260:4103x2014):format(webp)/nginx/o/2024/05/14/16071285t1h6efd.jpg)
Euroopa Liidu kaitsevaldkonna teadus- ja arendusprojektide konkursil sai rahastuse üheksa Eesti osalusega rahvusvahelist projekti, mida toetatakse Euroopa Kaitsefondist kokku 241 miljoni euro eest.
Euroopa Liidu kaitsevaldkonna teadus- ja arendusprojektide konkursil sai rahastuse üheksa Eesti osalusega rahvusvahelist projekti, mida toetatakse Euroopa Kaitsefondist kokku 241 miljoni euro eest.
«Euroopa Kaitsefondi 2023. aasta taotlusvooru tulemused näitasid, et Eesti kaitsetööstus on Euroopas üle keskmise konkurentsivõimelisem. Meie osalejad omavad häid teadmisi ja kvaliteetset ettevalmistust, et Euroopa Liidu kaitsealases teadus-arenduskoostöös edukad olla,» lausus kaitseministeeriumi kantsler Kusti Salm.
Euroopa Kaitsefondi 2023. aasta projektikonkursi võitjate hulgas oli 54 projekti ja nende kogumaksumus on 1,031 miljardit eurot. Eestist on osalejaid kokku üheksas rahvusvahelises projektis, mida Euroopa Liit toetab kogusummaga 241 miljonit eurot. Konkursil edukateks osutunud projektides osaleb 11 eri Eesti partnerit: Wayren, Cafa Tech, Cybernetica, CR14, Rantelon, SkudoTech, Kappazeta, Krattworks, DefsecIntel, Sorainen ja Marduk Technologies.
Salmi sõnul on Eesti ettevõtete ja teadusasutuste kvalitatiivne ja edukas osalemine tingitud kogemustest ning huvist arendada jätkusuutlikult kaitsevaldkonna järgmise põlvkonna lahendusi. Ettevõtete edu on oluline ka Eesti riigile, kaasatud rahastus aitab kaasa Eestile oluliste võimete edasiarendamisele ning suurendab kaitsetööstuse ekspordipotentsiaali.
Edukatele projektidele pani õla alla ka Eesti kaitseministeerium. Eesti osalusega üheksast projektist nelja toetab kaitseministeerium tahtekirja ja kaasfinantseeringuga 600 000 euro ulatuses, millele lisandub viiendana Eesti juhtprojekt koos täiendava rahalise toetusega. Nende rahvusvaheliste projektide kogumaksumus on ligikaudu 170 miljonit eurot.
Seekordsest taotlusvoorust Eesti juhitava projektina rahastuse saanud projekti AIDA (Artificial Intelligence Deployable Agent) eesmärk on välja töötada ühtne Euroopa raamistik, et luua järgmise põlvkonna küberagentidel põhinev tööriist autonoomsete ja poolautonoomsete toimingute tegemiseks küberintsidentide haldusahelas.
Teiste Eesti ettevõtete osalusega projektide raames luuakse uued lahendused maa- ja mereväe tõukejõu (propulsion) kontekstis, Euroopa mehitamata õhutõrjesüsteemid, situatsiooniteadlikkuse parandamine küberruumis, järgmise põlvkonna tanki juhtimise tarkvara ning platvorm, küberturvaline mikro/nanoseade satelliit- ja UAV-side täiustamiseks, tehnoloogilised edasiarendatud interaktiivne sensorite võrgustik digitaalsetes struktuurides ning uudne operatsioonide kontseptsioon autonoomsete süsteemiparvede lahtiharutamiseks ja pettemanöövrite tekitamiseks.
Euroopa Liit investeerib kaitsealasesse teadus- ja arendustegevusse aastatel 2021–2027 Euroopa Kaitsefondi (European Defence Fund, EDF) kaudu orienteeruvalt 8 miljardit eurot. Programm aitab vähendada Euroopa Liidus relvasüsteemide killustatust ning panustab Euroopa konkurentsivõime ja koostöö suurendamisse kaitsealases teadus- ja arendustegevuses.
Ülevaade projektidest, mida kaasrahastab kaitseministeerium:
Eesti juhitav projekt Artificial Intelligence Deployable Agent (AIDA) – luuakse järgmise põlvkonna küberagentidel põhinev tööriist autonoomsete ja poolautonoomsete toimingute tegemiseks küberintsidentide haldusahelas. Projekti veab Eestist Sihtasutus CR14 ning täiendavalt kaasub Sorainen. Projektis osalevad veel Austria, Prantsusmaa, Slovakkia, Belgia, Rumeenia, Norra, Itaalia, Luksemburg, Tšehhi, Hispaania, Portugal, Soome, Kreeka ja Poola.
GNSS-free navigation (BADB) – uus lähenemisviis GNSS-vabale navigeerimisele, et täita kasvavat vajadust taskukohaste ja kergete GNSS-vabade võimaluste järele. Projekti veab Eestist Krattworks ning täiendavalt kaasub Kappazeta.
European Cyber Situational Awareness Platform (ECYSAP EYE) – parandab Euroopa küberolukorrateadlikkust uue platvormi loomisega. Eestis osaleb konsortsiumis Cybernetica AS.
European Counter Unmanned Aerial Systems (E-CUAS) – arendab edasi Euroopa mehitamata õhusüsteemide tehnoloogilisi lahendusi. Eestist osaleb konsortsiumis Marduk Technologies.
Main Armoured Tank of Europe (MARTE) – uurib ja kavandab uut tankijuhtimise platvormi, mis vastab praegustele ja tulevastele ohtudele ja vajadustele. Eestist osalevad konsortsiumis Cafa Tech OÜ, Rantelon ja Wayren.