![Toetuste ja pensionide kärpimise korral satuks umbes 40 protsenti kogu elanikkonnast suhtelisse vaesusse.](http://f11.pmo.ee/7DkTt8thZCC180C-KbiJJ5Vqc90=/1442x0/filters:format(webp)/nginx/o/2024/05/10/16062794t1h406f.jpg)
Valitsuses välja käidud plaan kärpida kõikide ministeeriumide rahastamist sama protsendi võrra ajas karvad turri sotsiaalministeeriumi kantsleril Maarjo Mändmaal, kelle hinnangul määrab selline plaan pensionärid vaesusse.
Valitsuses välja käidud plaan kärpida kõikide ministeeriumide rahastamist sama protsendi võrra ajas karvad turri sotsiaalministeeriumi kantsleril Maarjo Mändmaal, kelle hinnangul määrab selline plaan pensionärid vaesusse.
Vaesuse ja ebavõrdsuse näitajad on meil viimastel aastatel halvenenud, jääme siin alla ka Euroopa Liidu keskmisele. Nii on vaesuses ja tõrjutuses elavate inimeste osakaal kasvanud 25,2 protsendini (ELi keskmine 21,6) ning suurimas vaesusriskis on vanemaealised. Euroopa Liidu kõrgeim inflatsioon (2022. aastal Eestis 19,4 ja ELis 9,2 protsenti) on mõjutanud majapidamiste suutlikkust toime tulla. Eestil on keeruline saavutada 2030. aastaks võetud eesmärki vähendada vaesuses ja tõrjutuses elavate inimeste arvu 39 000 võrra, sest just nii palju on selliste inimeste arv tegelikult kasvanud, jõudes 2022. aastal 332 000ni.
Eestil on keeruline saavutada 2030. aastaks võetud eesmärki vähendada vaesuses ja tõrjutuses elavate inimeste arvu 39 000 võrra, sest just nii palju on selliste inimeste arv tegelikult kasvanud, jõudes 2022. aastal 332 000ni.