«Kinnitasin Umerovile, et Eesti on otsustanud järgmise nelja aasta jooksul toetada Ukrainat sõjalise abiga 0,25 protsenti sisemajanduse kogutoodangust ja et mitte teha vaid sõnu, oleme kokku pannud uue abipaketi koguväärtusega ligi 80 miljonit eurot,» sõnas Pevkur.
Uusim abipakett sisaldab suures koguses Javelini tankitõrjerakette ja kuulipildujaid, käsitulirelvade laskemoona, eri maismaa- ja veesõidukeid ning tuukrivarustust. «Saadame Ukrainasse seda, mida rindel kõige rohkem vaja ja mida meil sellest pikast vajaduste nimekirjast pakkuda on võimalik,» sõnas Pevkur.
Pikaajalise toetuse strateegiat tutvustades ütles Pevkur Ukraina kolleegile, et kui suudame läänes üles näidata otsustavat poliitilist pühendumust ja oma sõjalist abi võrreldes tänasega veidi suurendada või samal tasemel hoida, on Ukrainal võimalik sõda võita. «Ent selleks tuleb meil usutavalt valmistuda ja anda mõista, et oleme valmis pikaks Ukraina toetamiseks. Peame üheskoos tugevdama abi Ukrainale, võttes pikaaegseid kohustusi. Meie Eestis oleme seda juba teinud ja teeme kindlasti ka tulevikus,» sõnas Pevkur.
Valitsuskabinet toetas Pevkuri ettepanekut Ukraina sõjaliseks abistamiseks pikaajaliselt ja saata Ukrainale Venemaa agressiooni tõrjumiseks nii Javelini tankitõrjerakette, kuulipildujaid, kaatreid kui muud olulist varustust.
Eesti on valmis järgmise nelja aasta jooksul toetama Ukrainat suurusjärgus 0,25 protsenti sisemajanduse kogutoodangust aastas ja oleme valmis kasutama selleks riigikaitsele eraldatud vahendeid.
Koos uusima paketiga on Eesti andnud alates 2022. aastast Ukrainale sõjalist abi ligi 500 miljoni euro väärtuses ehk umbes 1,4% SKPst.
Varem on Eesti annetanud näiteks Javelini tankitõrje raketisüsteemi rakette, haubitsaid, suurtükimoona, tankitõrjemiine, tankitõrjegranaadiheitjaid, miinipildujaid, sõidukeid, sidetehnikat, välihaiglaid, meditsiinitarvikuid, isikukaitsevahendeid (kiivrid jm.) ja kuivtoidupakke.