![Nargeni vrakk möödunud aastal ja selle juures olev pott.](http://f8.pmo.ee/ykClE4BKUlGNmoPK2QXsgr0KPNo=/1442x0/filters:format(webp)/nginx/o/2022/07/14/14691785t1hf281.png)
Eesti Meremuuseum kirjutas ühismeedias, et septembrikuus jõudis nendeni info, et keegi on Nargeni vrakil rüüstamas käinud. Järelevalve käigus selgus, et vrakki oli kahjustatud olulisel määral.
Eesti Meremuuseum kirjutas ühismeedias, et septembrikuus jõudis nendeni info, et keegi on Nargeni vrakil rüüstamas käinud. Järelevalve käigus selgus, et vrakki oli kahjustatud olulisel määral.
Et Nargeni vrakk on üks Meremuuseumi selle aasta välitöö objektidest, kaasati eelmisel nädalal juhtunu uurimiseks ja järelevalveks muinsuskaitseamet.
«Tõepoolest, keegi oli kahjustanud vrakki olulisel määral: esemeid oli ringi tõstetud, eemaldatud nende algsest asukohast ja oli ka märke lõhkumisest. Esmapilgul siiski ei tundunud midagi kadunud olevat,» jagati tähelepanekuid.
Nargeni vrakk, mis on tõenäoliselt 16. sajandi lõpus uppunud Rootsi päritolu purjelaev, on riikliku kaitse all ja menetlusega tegeleb edasi muinsuskaitseamet.
Uudiste valguses korrati üle, et vrakile sukeldudes palutakse järgida põhimõtet, et kaasa võetaks vaid fotod või mälestused. «Ei ole vahet, kas see on mälestis või niisama vrakk. Kuigi võib tunduda, et mida halba mõne eseme korraks kättevõtmine ja vaatamine ikka teeb, siis tegelikult on see leiukoha rikkumine.»
Meremuuseum selgitas, et arheoloogide jaoks ei ole oluline ainult ese ise, vaid ka kogu kontekst, kus ese leidub: asukoht, asend, suhe ümbritsevaga. «See võib aidata selgitada näiteks meeskonna või laeva päritolu, laeva hukkumise aega, marsruuti. Et aga arusaamine oleks võimalikult täpne, on vaja mõista, kas ese on näiteks osa lastist või hoopis mõne meeskonnaliikme oma. Seetõttu ongi oluline, et asjad säiliksid puutumatult oma kohal. Lisaks muidugi võib liigutamine ka esemetele kahju teha.»