![Nora Raba](http://f8.pmo.ee/7bghrlt2JOeLkKU3J6zpSE09siI=/1442x0/filters:focal(558x147:682x295):format(webp)/nginx/o/2023/08/04/15500225t1ha6da.jpg)
Meie seast lahkus metallikunstnik ja kunstnike liidu auliige Nora Raba (10.01.1938-03.08.2023).
Meie seast lahkus metallikunstnik ja kunstnike liidu auliige Nora Raba (10.01.1938-03.08.2023).
Nora Raba sündis 10. jaanuaril 1938. Aastatel 1957–1963 õppis ta Eesti NSV Riiklikus Kunstiinstituudis metallikunsti eriala. Tema õpetajad olid Albert Hansen, Ede Kurrel, Salme Raunam. Aastatel 1963–1992 töötas Raba Kunstitoodete Kombinaadis Ars metalliosakonna kunstnikuna. Nora Raba oli Eesti Kunstnike Liidu liige alates 1967. aastast. Näitusetegevusega alustas Nora Raba 1963. aastal ja on osalenud näitustel nii kodu- kui ka välismaal.
Nora Raba on loonud ehteid, tegelenud palju dekoratiivsete seinataldrikute ja -plaatide ning spordiauhindade loomisega, on kavandanud väga palju suveniirmärke suurtele kultuuri-üritustele, samuti Tallinnale ja teistele linnadele ning maakohtadele. Nora Raba põhialaks on olnud monumentaalsed pannood ja ruumilised kompositsioonid, paljud tema tööd on loodud konkreetsetele arhitektuursetele objektidele. Nora Raba on oma tööde materjali- ja tehnikakasutuses, samuti temaatikas väga avar. Ta on töötanud palju rauaga, seda sepistades ja keevitades, kuid on ka kodus söövitus- ja kohrutustehnikas, samuti töös poleeritud ning poleerimata alumiiniumiga ning emailidega.
Kunstiteadlane Inge Teder on Nora Raba esimest loomeperioodi 1970. aastate algul nimetanud «rauaajaks», mil valmisid sepistatud monumentaalsed seinapannood Pirita lillepaviljonile, spordiauhinnad Jaan Taltsile ning Raekoja plats 5 väravavõre. Suur osa Nora Raba hilisematest töödest on inspireeritud futuristlikust liikumisihalusest, kus vormid voolavad ja kasvavad vertikaalses suunas.
Loomingulise tee esimesel etapil 1960.–1970. aastatel lähtus ta teemade valikul enamasti loodusest (pannood «Flora», «Dekoratsioon», «Merepõhi» jt), 1980. aastatel puhastele, konstruktiivselt selgetele geomeetrilistele vormidele (poleeritud alumiiniumist kompositsioonid «Probleem», «Lõpmatus», „Trepp», «Taebla» jt). 1990. aastatel kasutas Raba juhuslikke, looduse enda kujundatud vorme, mida täiendas ootamatult erksavärviliste ja konstruktiivsete detailidega.
Eesti kunstnike liit, metallikunstnike liit ja kultuuriministeerium avaldasid teates sügavat kaastunnet Nora Raba sõpradele ja lähedastele.