![Eesti noorte seksuaaltervis: teadmised, hoiakud ja käitumine.](http://f11.pmo.ee/Cv1U4XJtDeC08sdQPyjJnstQ_Jc=/1442x0/filters:format(webp)/nginx/o/2023/01/23/15094975t1hf5c2.jpg)
Tervise arengu instituudi (TAI) uuringuaruandest «Eesti noorte seksuaaltervis: teadmised, hoiakud ja käitumine» on selgunud, et keskmiselt alustasid noored seksuaaleluga 15-aastaselt.
Tervise arengu instituudi (TAI) uuringuaruandest «Eesti noorte seksuaaltervis: teadmised, hoiakud ja käitumine» on selgunud, et keskmiselt alustasid noored seksuaaleluga 15-aastaselt.
Seksuaalvahekorra kogemusega noorte hulk on vähenenud. Suuremad muutused on aset leidnud iseäranis põhikoolinoorte hulgas.
Noortest 22 protsenti on olnud seksuaalvahekorras. Vanusega suureneb seksuaalvahekorra kogemusega noorte osakaal: kui 14-aastastest on seksuaalvahekorras olnud 7 protsenti, siis 18-aastastest 53 protsenti. Uuringus osalenud seksuaalvahekorra kogemusega valdavalt 14–18-aastased noored on alustanud seksuaaleluga keskmiselt 15-aastaselt. Esimese vahekorra ajal kasutas kondoomi 71 protsenti seksuaalvahekorra kogemusega noortest.
Seksuaalvahekorra kogemusega noortest 76 protsenti oli küsitlusele eelnenud aasta jooksul vahekorras püsipartneriga ning 28 protsenti juhupartneriga. Pooled juhusuhetes olnud noored kasutasid sellises vahekorras alati kondoomi.
«Uuringut korraldatakse 2003. aastast ja ühelgi varasemal korral ei ole seksuaalvahekorra kogemustega noorte osakaal olnud nii madal. See on positiivne märk, et seksuaaleluga alustamist soovitakse lükata edasi, sellist suunda näitas ka juba 2015. aasta uuring. Teisalt võib see olla mõningal määral mõjutatud Covid-19 pandeemia tingimustes piiratud sotsiaalse suhtlemise tulemus,» kommenteeris TAI teadur ja uuringu korraldaja Liilia Lõhmus.
«Probleem on, et juba seksuaalvahekorras olnud noorte hulgas on kondoomi kasutamine vähenenud või pole uuringuaastate võrdluses suuremaid muutusi toimunud. Lisaks näitavad andmed noorte puudulikku kondoomi kasutamise oskust. Siin on abiks laiapõhjaline järjepidev seksuaalhariduse pakkumine kõigis kooliastmetes ja -tüüpides ning noored inimesed seda ka ise soovivad,» lisas Lõhmus.
Uuringu andmete kohaselt seksuaalsuhetes riskeerivamalt käituvad noored tarvitavad enam uimasteid ning neil on kondoomide suhtes negatiivsem hoiak. Positiivsena saab välja tuua seda, et riskeerivamalt käituvad noored testivad end HIVi suhtes rohkem.
Noortest 32 protsenti hindab, et teavad hästi, mis on HIV. Erinevaid HIVi nakatumise viise koondava näitaja alusel on 39 protsendil noortel korrektsed teadmised HIVi levikuteedest. 30 protsenti noortest teab, et seksuaalsel teel levivad infektsioonid nii vaginaalse, anaalse kui oraalse vahekorra kaudu. Noortest 39 protsentisuhtub HIViga inimestesse tolerantselt. Noorte hulgas on kõige rohkem ehk 86 protsenti neid, kes ei lõpetaks oma sõbra või tuttavaga suhtlemist, kui ta nakatub HIVi.
«Teadmised ja suhtumine HIViga elavatesse inimestesse on omavahel seotud. Need noored, kel on paremad teadmised levikuteedest ja puuduvad ekslikud arusaamad HIVi levikust olmekontaktide kaudu, suhtuvad HIViga inimestesse sallivamalt. Kahjuks näitavad viimase uuringu andmed, et noorte hulgas on vähenenud teadmised HIVi põhilistest levikuteedest. See on, et HIVi võib nakatuda kaitsmata seksuaalvahekorra kaudu ning kasutades süstlaid, mida keegi teine on juba varem kasutanud,» täiendas uuringu korraldaja.
Uuringu andmed koguti Covid-19 pandeemia tingimustes 2021. aasta sügisel. See oli noorte jaoks piiratud sotsiaalse suhtlemise aeg. Sellele eelnes veelgi rangemate tingimustega 2020. aasta kevad ja 2021. aasta kevad. Kõnealuse uuringu sihtrühm oli 14–18-aastased noored. Selles vanuses toimuvad kiired sotsiaalsed, emotsionaalsed ja füüsilised muutused. Sageli alustatakse selles vanuses seksuaaleluga ja võidakse tarvitada esimest korda uimasteid.