![Peaminister Kaja Kallas ütles, et on uhke Euroopa ühtsuse ja kiire reageerimise üle. FOTO: Madis Veltman](http://f9.pmo.ee/uxKTiGzqllQ6yVABer2-pdAuvFA=/1442x0/filters:focal(576x824:591x839):format(webp)/nginx/o/2022/11/22/14978730t1h8d1e.jpg)
Ukraina abistamine ja energiapoliitika olid peamised teemad peaminister Kaja Kallase (RE) eile riigikogule antud ülevaates valitsuse tegevusest Euroopa poliitika teostamisel.
Ukraina abistamine ja energiapoliitika olid peamised teemad peaminister Kaja Kallase (RE) eile riigikogule antud ülevaates valitsuse tegevusest Euroopa poliitika teostamisel.
Et pärast 24. veebruaril alanud täiemahulist agressiooni Ukraina vastu ei ole Venemaa enam usaldusväärne partner, on nüüd mõistnud kõik Euroopa riigid. Kallas ütles, et on uhke Euroopa ühtsuse ja kiire reageerimise üle. Muu hulgas on otsustatud loobuda Venemaa energiast, tugevdada kaitset, anda Euroopa Liidu (EL) väljavaated Ukrainale, Moldovale ja Gruusiale, alustada liitumiskõnelusi Põhja-Makedoonia, Bosnia ja Hertsegoviinaga. Sõjata poleks ükski neist otsustest sündinud nii kiiresti ja sellega ei osanud Venemaa arvestada, nentis peaminister.
Ta kinnitas, et Eesti käib ELiga ühte jalga ka kliimapoliitikas ja see hõlmab energia mõistlikku kasutamist. Kallase sõnul on Euroopa valu kaudu mõistnud energiapoliitika tähtsust ning odavale Venemaa energiale toetumise hukatuslikkust. «Eestil on kasutada üle kolme miljardi euro otse kliimamuutustele mõeldud Euroopa Liidu raha, rohkem kui kuu tagasi sai loodud Ida-Virumaa õiglase ülemineku fond,» tõi ta näite konkreetsest koostööst.