Haigekassa teatel on puukentsefaliidi tõttu haiglaravi vajanud tänavu 11 inimest, teadupärast kergema kuluga puukborrelioosi tõttu aga seitse. «Lyme'i tõve ehk puukborellioosi puhul on raviks antibiootikumid ja entsefaliidi korral põletikuvastane ravi,» täpsustas haigekassa pressiesindaja.
Puukentsefaliit on kesknärvisüsteemi nakkushaigus mille kulg on sageli kahefaasiline. Esimeses faasis võivad puukentsefaliiti nakatunul ilmneda 1–2 nädala pärast gripitaolised haigusnähud: palavik koos pea- ja lihasevaludega. Need vaevused kestavad tavaliselt kuni nädala ning seejärel kaovad. Kolmandikul nakatunutest võib viirus edasi tungida ajju ja ajukelmetele ning põhjustada erineva raskusastmega meningiiti või meningoentsefaliiti. Kuni 1,4 protsenti juhtudest lõpeb surmaga.
Terviseamet
«Puukentsefaliiti ja puukborrelioosi haigestumine sel aastal on eelmise aastaga võrdne. 20. juuni seisuga registreeriti 11 puukentsefaliidi ja 388 puukborellioosi haigusjuhtu,» märkis TA nakkushaiguste osakonna peaspetsialist Jevgenia Epštein. Võrdluseks, siis möödunud aastal olid need numbrid sarnased: puukentsefaliiti tuvastati samuti 11 korral, puukborrellioosi 364 korral.
Tema sõnul on viimaste viie aasta jooksul registreeritud 2-5 puukentsefaliidi ja 270-290 puukborrelioosi haigusjuhtu viie kuu jooksul. «Tänapäeval ei ole haigestumisel suuri erinevusi,» sõnas Epštein.
Puukborrelioosile on iseloomulikud palavik, peavalu, üldine nõrkus, pearinglus, liigeste ja lihaste valud, kaalu langus. Haiguse peamiseks tunnuseks on nahalööve erythema migrans, mis kujutab endast vähemalt 5 cm läbimõõduga punetavat laiku. Erüteem tekib 60-80% nakatunutest puugi hammustuse kohale 1–4 nädala jooksul pärast puugihammustust. Aja möödudes lööve kaob. Ravimata jäänud borrelioos võib põhjustada kroonilist haiguskulgu: närvisüsteemi-, südame- või liigeskahjustusi.
Terviseamet