PPA 2019. aasta eelarve on kokku ca 220 miljonit eurot, millest personalikulu on 130 miljonit ning ülejäänu kas majandus- või muu kulu.
Siseministeerium paanikaks põhjust ei näe
Siseministeeriumi pressinõunik Karel Hanni rõhutas, et tänase seisuga ei ole PPA-le antud ülesannet teha kolme protsendi osas kärpeid.
«Kevadel andis valitsus teada, et sõltuvalt sügisesest majandusprognoosist peavad ministeeriumid olema valmis kokkuhoiukohtade otsimiseks. Seetõttu vaatavad siseministeerium ja kõik haldusala ametid üle, millised võimalused kokkuhoiu saavutamiseks on. Seega kokkuvõttes pole PPA-l ega ühelgi teisel ametil palutud reaalselt kulusid vähendada, vaid vaadata üle oma võimalused. Kokkuhoiu tegelik vajadus ja maht selgub sügisel riigieelarvearutelude käigus,» selgitas Hanni.
Tema sõnul on võimalike kokkuhoiukohtade ülevaate koostamise ülesande saanud kõik ministeeriumid. «Seda, kuidas ministeeriumite valitsemisalades kokkuhoiu kava koostatakse ja kuivõrd valitsemisala asutusi kava koostamisse kaasatakse, valib iga ministeerium ise,» selgitas ta.
Siseministeerium on seisukohal, et oma võimalusi, vajadusi ja töökorraldust tunneb kõige paremini iga asutus ise. Seetõttu ei soovi ministeerium asutustele ette kirjutada, kuidas kokkuhoidu saavutada, vaid asutused analüüsivad oma võimalused ise läbi.
Hanni sõnul on eesmärk leida kokkuhoiukohad eelkõige tulevaste investeeringute ja muude tulevikku planeeritud tegevuste või teenuste arvelt. Olenevalt asutusest võivad analüüsid puudutada teatud osas ka ametikohtade ümberkorraldamist, kuid seda pigem vähesel määral ja ametikohtade arvu vähendamine ei ole kindlasti eesmärk.
«Seega paanikaks põhjust ei ole. Kuna valitsus andis kevadel signaali, et sügisel võib tekkida vajadus kokkuhoiukohtade leidmiseks, siis seetõttu neid kohti juba aegsasti ka otsime. Tegemist on võimalike kokkuhoiukohtadega, mitte kindla kärpeplaaniga,» selgitas ministeerium.