2009. aasta oli politseile üldpildis positiivne aasta. Registreeritud kuritegude arv vähenes, samas varguste arv kasvas. Kas need suundumused olid samad ka Ida-Virumaal?
Vastupidiselt teistele regioonidele võib Ida-Virumaal antud valdkondade osas märgata langustendentse. Võrreldes 2008. aastaga on varavastaste kuritegude arv vähenenud. Samas on üle Eesti, nii ka Ida-Virumaal, suurenenud süstemaatilised vargused.
Vaatamata varavastaste kuritegude üldisele vähenemisele 2009. aastal on suurenemine toimunud varguste, omastamiste ja asja rikkumiste või hävitamise osas. Arvuliselt kõige enam on vähenenud erinevat liiki kelmuste, röövimiste ja väljapressimiste arv.
Varavastastes kuritegudes suurenesid nimelt vaba juurdepääsu teel toime pandud vargused avalikes kohtades ja korterites. Peamisteks vargusobjektideks neis asjades olid telefonid, fotoaparaadid, jalgrattad ja muu selline.
Üheks süütegude toimepanemist soodustavaks asjaoluks võib pidada üldist majanduslangust riigis. See on mõjutanud ida regiooni oluliselt, kuna statistika kohaselt on siin Eesti kõrgem töötusemäär ja väiksemad sissetulekud.
Statistilised andmed näitavad kauplustest väheväärtuslike asjade varguste arvu suurenemist. Eelmise aastaga võrreldes kasvas selliseid kuritegusid käsitleva paragrahvi lõikes toime pandud väärtegude arv 482 fakti võrra, neist 419 fakti moodustasid vargused kaubanduskeskustest.
Enim suurenes selliste väärtegude toime panemine Jõhvi politseijaoskonna teeninduspiirkonnas, kus vargused väheväärtusliku asja vastu kaubandusettevõtetes kasvasid 206 fakti, Rakveres 115 fakti ja Narvas 98 fakti. Üldine kasv kaubanduskeskustest varguste osas võrreldes eelmise aastaga moodustas 28 protsenti.
Alaealiste poolt toime pandud vargused kaubanduskeskustest kasvasid 2009. aastal 131 fakti ehk 44,8 protsendi võrra. Kasvu võib põhjendada asjaoluga, et paljudes peredes ei suudeta enam piisaval määral eraldada alaealistele taskuraha ning viimased lähevad ja võtavad selle eseme, mida nad soovivad.